View
327
Download
10
Category
Preview:
DESCRIPTION
GLAVNE MJERE BRODA. Ukupno su četiri glavne mjere broda (Ship tonnages) - deplasman ili istisnina, - nosivost, - zapremnina (tonaža) i - kapacitet. Glavne mjere broda - Deplasman. • DEPLASMAN ili ISTISNINA Deplasman (D) ili istisnina jednaki su težini vode - PowerPoint PPT Presentation
Citation preview
GLAVNE MJERE BRODAGLAVNE MJERE BRODA
Ukupno su četiri glavne mjere broda Ukupno su četiri glavne mjere broda (Ship tonnages)(Ship tonnages)
- deplasman ili istisnina,- deplasman ili istisnina,
- nosivost,- nosivost,
- zapremnina (tonaža) i- zapremnina (tonaža) i
- kapacitet.- kapacitet.
Glavne mjere broda - Glavne mjere broda - DeplasmanDeplasman
• • DEPLASMAN ili ISTISNINADEPLASMAN ili ISTISNINA Deplasman (D) ili istisnina jednaki su težini vodeDeplasman (D) ili istisnina jednaki su težini vodekoju brod istiskuje svojim trupom, odnosno to jekoju brod istiskuje svojim trupom, odnosno to jecjelokupna težina broda. To je jednako umnoškucjelokupna težina broda. To je jednako umnoškuvolumena uronjenog djela broda i specifičnevolumena uronjenog djela broda i specifičnetežine medija u kojem se nalazi ( D = V • δ )težine medija u kojem se nalazi ( D = V • δ )- Specifična težina morske vode iznosi približno- Specifična težina morske vode iznosi približno(δ = 1,025 t/m³)(δ = 1,025 t/m³)- Specifična težina slatke vode iznosi približno- Specifična težina slatke vode iznosi približno(δ = 1,000 t/m³)(δ = 1,000 t/m³)
Glavne mjere broda - Glavne mjere broda - DeplasmanDeplasman
Istisnina brodaIstisnina broda ( V ) je ona količina vode ( V ) je ona količina vodekoju je neki brod istisnuo svojim volumenom.koju je neki brod istisnuo svojim volumenom.ISTISNINA se može promatrati u tri oblika kao:ISTISNINA se može promatrati u tri oblika kao:volumen, masa ili težinavolumen, masa ili težinaVolumen istisnine Volumen istisnine ∇ ∇ = = m3m3Masa istisnine D = Masa istisnine D = ρ ρ * V * V kg ili tkg ili tTežina istisnine W = g * Težina istisnine W = g * ρ ρ * * ∇ ∇ N ili kN ili MNN ili kN ili MNKod čeličnih brodova istisnina seKod čeličnih brodova istisnina seproračunava unutar vanjskog ruba rebara proračunava unutar vanjskog ruba rebara
( bez debljine oplate ) dok se kod drvenih ( bez debljine oplate ) dok se kod drvenih brodica uzima u obzir i debljina oplate.brodica uzima u obzir i debljina oplate.
Glavne mjere broda - Glavne mjere broda - DeplasmanDeplasman
Volumen podvodnog dijela broda Volumen podvodnog dijela broda V V često sečesto senaziva volumen deplasmana.naziva volumen deplasmana.Deplasman se na europskom kontinentu mjeri uDeplasman se na europskom kontinentu mjeri umetričkim tonama (t = 1 000 kg).metričkim tonama (t = 1 000 kg).U Velikoj Britaniji i na Zapadu često seU Velikoj Britaniji i na Zapadu često seupotrebljava i tzv. engleska tona ili duga tonaupotrebljava i tzv. engleska tona ili duga tona(Long ton) koja iznosi 1016 kg.(Long ton) koja iznosi 1016 kg.Amerikanci upotrebljavaju tzv. kratku tonu Amerikanci upotrebljavaju tzv. kratku tonu (Short ton), koja iznosi 907 kg.(Short ton), koja iznosi 907 kg.
Glavne mjere broda - Glavne mjere broda - DeplasmanDeplasman
Prema zakonu plovnosti, mjera plovnostiPrema zakonu plovnosti, mjera plovnostisluži uzgon koji se kao sila izražava usluži uzgon koji se kao sila izražava utonama i jednak je deplasmanu tonama i jednak je deplasmanu DD..Da bi ostvario uvjete plovnosti, brod uroni uDa bi ostvario uvjete plovnosti, brod uroni uvodu sve dok se njegov deplasman nevodu sve dok se njegov deplasman neizjednači s težinom izjednači s težinom (D = P = V•y ). (D = P = V•y ). BudućiBudućida ukrcavajući teret brod postaje teži,da ukrcavajući teret brod postaje teži,deplasman se automatski regulira ideplasman se automatski regulira inadoknađuje iz veličine nadvodnog dijelanadoknađuje iz veličine nadvodnog dijelabroda. Na taj način nadvodni dio broda služibroda. Na taj način nadvodni dio broda služikao zaliha plovnosti ili rezervni (pričuvni)kao zaliha plovnosti ili rezervni (pričuvni)deplasman odnosno uzgon.deplasman odnosno uzgon.
Glavne mjere broda - Deplasman
Glavne mjere broda - Deplasman• Rezervni je deplasman važan i zbog toga štoomogućuje da brod do neke granice podnosi oštećenjapodvodnog dijela i da primi dodatni teret vode prilikompoplave unutrašnjih prostorija broda. Brodovi s malomnadvodnom visinom i malim volumenom nadvodnogdijela uvijek su u opasnosti da potonu, pa čak i kadmanje količine vode poplave njihove prostorije.• Ako je V1 čitav vodonepropusni volumen broda dogornje palube, a V volumen podvodnog dijela broda,onda je V1 - V volumen nadvodnog dijela. V1 – V / V1omjer označuje tzv. zalihu plovnosti koja se običnoizražava u postocima cjelokupnog volumena V1. Zalihaplovnosti kod teretnih brodova iznosi do 36%, a kodputničkih je mnogo veća.
Glavne mjere broda - Deplasman
• Deplasman trgovačkih brodova je važan zbog toga što se s pomoćunjega vrše razni proračuni, izrađuju nacrti, tablice, dijagrami i sl.Međutim, deplasman nije prikladna mjera za označivanje veličinetrgovačkih brodova jer im se, zbog ukrcavanja ili iskrcavanja teretatežina neprestano mijenja.• Razlikuju se dva deplasmana trgovačkih bro-dova:- laki deplasman (Light Displacement).- deplasman potpuno nakrcanog broda, (Loaded Displacement)• Laki deplasman je deplasman potpuno praznog broda, bez goriva,kotlovne i pitke vode, hrane, posade, tereta itd., kojom prilikom broduroni do lake vodene linije.• Kad se kod trgovačkog broda govori o deplasmanu potpunonakrcanog broda, misli na brod koji pod teretom uroni sve do oznakenadvođa odnosno do konstrukcijske vodene linije (KVL).
Glavne mjere broda - Deplasman
• Tablica deplasmana - Uz krivulju deplasmanaobično se konstruira još i tablica ili skaladeplasmana.• Tablica deplasmana služi pomorcima u praktičnesvrhe, prvenstveno za proračunavanje količineukrcanog i iskrcanog tereta i za proračunavanjepromjene gaza broda u svezi s krcanjem tereta.• Tablica deplasmana obično se konstruira zajedno stablicom nosivosti ili točnije, ona je sastavni diotablice nosivosti
Glavne mjere broda - Deplasman
• Deplasman za promjenu gaza 1 cm odnosno 1 palac -jest težina tereta koja uzrokuje promjenu srednjeg gazabroda 1 cm odnosno 1 palac. Ta je težina zapravovolumen 1 cm odnosno 1 palac visokog sloja vode komeje osnovica površina vodene linije, s tim da se taj volumenpomnoži specifičnom težinom vode (deplasman slojavisokog 1 cm jest d = v•y = FVL•0,01•y ). Na ovome sezapravo i temelji konstrukcija krivulje i tablice tone/cm itone/palac gaza.• U praksi se najviše upotrebljava tablica tone/cm itone/palac koja je redovito sastavni dio tablice nosivosti.S pomoću te tablice može se zgodno i brzo odreditipromjena gaza pri ukrcavanju ili iskrcavanju teretapoznate težine.
Glavne mjere broda - Nosivost
• NOSIVOST• Nosivost je težina tereta pod kojom brod uroni od lake ilineke druge vodene linije, a mjeri se u težinskim tonama(metrička, duga ili kratka tona).• Deplasman sadržava tezinu praznog broda i nosivost(Deadweight), gdje je nosivost jednaka ukrcajnomkapacitetu broda, uključujuci bunker i druge neophodnepotrepštine za pogon broda. Nosivost ili deadweight usvakom trenutku predstavlja razliku izmedju stvarnogdeplasmana i težine praznoga broda, sve izraženo utonama:deadweight = displacement - light weight
Glavne mjere broda - Nosivost
• Izraz "ton" ne predstavlja uvijek istu količinu težine, patako imamo izraze:- “Metric ton” = 1,000 kg,- “English ton” ili "Long ton" = 1,016 kg,- "Short ton" = 907 kg (koji se koristi u U.S.A.)• Težina praznog broda normalno se ne koristi zaoznačivanje veličine broda, budući da se “Deadweighttonnage” - DWT, temelji na ukrcajnom kapacitetu broda,uključujuci gorivo, mazivo, itd, za normalno operiranjebroda, mjereno u tonama kada je brod uronjen na nekojvodenoj liniji.• Katkada, “deadweight tonnage” može takođerpredstavljati projektirani gaz broda, ali u tom slučaju tomora biti posebno navedeno.
Glavne mjere broda - Nosivost
• Ukupna nosivost (Nu) ili deadweight tonnage,
jest masa tereta pod kojom brod uroni doodgovarajuće teretne crte na oznaci nadvođa• Ukupna nosivost trgovačkog broda sastoji seod korisne nosivosti (Nk) koju čini masakomercijalnog tereta i posredne nosivosti
(Np)koju čini masa brodskih zaliha, posade i ostalihmasa na brodu.
Glavne mjere broda - Nosivost
• Korisna je nosivost težina komercijalnog tereta,tj. onog tereta za koji brod naplaćuje vozarinu.Korisna nosivost bit će veća ako je masa brodskihzaliha, dakle posredna nosivost manja.Pri proračunavanju korisne nosivosti za nekoputovanje broda polazi se od jednodnevnogpotroška brodskih zaliha, tj. potroška za 24 sataplovidbe.U kapacitetnom planu broda redovito nalazipodatak o tome kolika je dnevna potrošnja gorivapri određenoj brzini broda (Consumption per 24hours).
Glavne mjere broda - Nosivost
• Posredna je nosivost težina tereta brodskihzaliha. U posrednu nosivost ubraja se, prije svega,masa goriva, slatke vode, hrane, zalihe rezervnihdjelova, masa posade, kao i ostale nepoznatetežine (Mrtve težine – Constant) na brodu kojeproračunavamo “Draft Survey-om”.• Posredna nosivost u trgovačkih brodova zavisi odduljine predviđenog putovanja i odmjerava setako da korisna nosivost bude što veća.
Glavne mjere broda - Nosivost
Proračun zaliha•za određeno putovanje uobičajenoje da se proračunatom broju dana plovidbe, uljetnim mjesecima, za svakih pet dana plovidbedodaje još jedan dan, a u zimskim mjesecima zasvaka tri dana plovidbe dodaje jedan dan.• Pri tome se za proračunati broj dana plovidbezaokružuje na broj djeljiv brojem 3 ili 5, prematome da li brod plovi zimskim ili ljetnim zonama.
Glavne mjere broda - Nosivost
• Mrtve težine (konstanta) na broduMrtvih težina kao sastavnog dijela posredne nosivosti ima u višoj ili manjoj mjeri, na svakom trgovačkombrodu.U mrtve težine ubrajaju se u prvom redu voda i ostaleotpadne tekućine koje se skupljaju u kaljužama(slivnicama) broda, neiskorišteni zaštitni materijal zateret i dr. Pomorci redovito nastoje da količina mrtvihtežina na brodu bude što manja jer njihova težina ide naštetu korisne nosivosti broda. Stoga je potrebno nasvakom brodu što češće ispražnjavati i čistiti brodskekaljuže, čistiti tankove balasta, itd.
Glavne mjere broda - Nosivost
ZADACI• PrimjerBrod krca u luci La Plata (Argentina) ljeti pšenicu za Trst.Putovanje od La Plate do Trsta, prema karti, traje 24 dana.Ukupna nosivost broda je 25200t. Potrošak goriva (teško gorivo)iznosi 32t za 24 sata, a potrošak slatke vode za 24 sata iznosipribližno 7t. U tankovima se nalazi ukupno 172 tone plinskog uljai 56 tona maziva. Masa posade i ostalih zaliha je 79 tona. Kolikotereta (Nk) pšenice može brod ukrcati.Rješenje• Broj rezervnih dana plovidbe iznosi 5 dana (25/5), prema tomepotrošak brodskih zaliha treba proračunati za ukupno 29 dana (24+ 5). Potrebne zalihe goriva za glavne strojeve iznose 32 • 29 =928 t, a slatke vode 7 • 29 = 203 t. Ukupna masa brodskih zaliha(posredna nosivost) iznosi:
Glavne mjere broda - Nosivost
• teško gorivo …………………………. 928 t• lako gorivo…………………………… 172 t• mazivo ulje ........................................ 56 t• slatka voda ......................................... 203 t• posada i ostale zalih ………………….. 79 t• Konstanta …………………………….. 200 tUkupno Np = 1638 tKorisna nosivost broda bit će:Nk = Nu – Np = 25200 - 1638 = 23562 tPrema tome, brod u luci La Plata može ukrcati 23562 ttereta pšenice u rasutom stanju
Glavne mjere broda - Zapremnina
• ZAPREMNINA ili Tonaža• Tonaža broda (Tonnage) je ukupan prostor brodaizračunan nakon mjerenja, tj. Baždarenja. a premaodredbama IMO konvencije o baždarenju brodova(1969.) kao bruto i neto tonaža (Gross Tonnage -GT, Nett Tonnage - NT).• Zapremina ili tonaža, eng. Registered Tonnage, jestvolumen svih zatvorenih prostorija broda izražen utzv. registarskim tonama.
Glavne mjere broda - Zapremnina
• Definicija i značenje zapremineZapremina ili tonaža, eng. Registered Tonnage, jestvolumen svih zatvorenih prostorija broda.Registarska zapremina predstavlja obujam
brodskogprostora iskazanog u registarskim tonama.Regstarska tona kao jedinica zapremine iznosi 100kubičnih stopa ili 2,832 m3 . Ta mjera izražavaprosječan volumen koji zaprema jedna tona tereta.
Glavne mjere broda - Zapremnina
• Podjela zapremine1. Bruto Registarska Tonaža (BRT) (eng. Gross RegistredTonnage (GRT))2. Neto Registarska Tonaža (NRT) (eng. Net RegisterTons (NRT))• Baždarenjem dobivena zapremina broda izražena uregistarskim tonama zove se ukupna ili bruto registarskazapremina.• Bruto Registarska Tonaža (BRT) ili zapreminaobuhvaća ukupni zatvoreni brodski prostor bez nekihprostorija kao što su kormilarnica, prostor pomoćnihbrodskih strojeva, kuhinja i WC-a.
Glavne mjere broda - Zapremnina
• BRT predstavlja veličinu unutarnjeg volumena broda uskladu sa zadanim pravilima za ovu vrstu mjerenja, široko se koristi u praksi.- Po bruto registarskoj zapremini brodovi se upisuju uRegistar. Registar vode lučke kapetanije i sjedište lučkekapetanije automatski postaje luka pripadnosti broda- Po bruto registarskoj zapremini obično se računa veličinatrgovačke mornarice jedne države.- dokovanje trgovačkih brodova naplaćuje se prema jednojBRT.- Bruto registarska zapremina broda važna je i zbog toga štose iz nje proračunava neto registarska tonaža.
Glavne mjere broda - Zapremnina
• Netto – registarska - zapremina se odnosi nazatvoreni brodski prostor koji je namijenjenprijevozu robe ili putnika- Neto registarska zapremina služi za određivanjeizračuna lučkih taksa i taksa za plovidbu kanalima,za plaćanje peljarskih usluga, poreza, carine i sl.Upravo zbog toga što je neto registarska zapreminapovezana s novčanim davanjima brodara, a katkadai naručioca, propisi o određivanju neto tonaže vrlosu precizni i strogi.• Podaci o bruto i neto registarskoj zapremini nekogbroda nalaze se u njegovoj svjedodžbi o baždarenju.
Glavne mjere broda - Kapacitet
• KAPACITET• Kapacitet za teret, (engl. capacity tonnage) jestraspoloživi prostor za teret izražen u kubičnim metrima(m³) ili kubičnim stopama (ft³).Kapacitet je vrlo važna mjera trgovačkog broda jer služiza pravilan raspored tereta po pojedinim skladištima i zasastavljanje plana tereta. Kapacitet za teret ujednoobuhvaća kapacitet spremišta za brodske zalihe, kapacitettankova, za gorivo, pitku i kotlovnu vodu, balast i sl.• Razlikuju se dva kapaciteta:• kapacitet za žito (eng. grain capacity),• kapacitet za bale (engl. bale capacity).
Glavne mjere broda - Kapacitet
• Kapacitet za žito, odnosi se na rasuti teret. On je uvijekveći od kapaciteta za bale jer rasuti teret, npr. žito, ispunjavasav prostor skladišta uključujući i prostor između rebara iizmeđu sponja• Kapacitet za bale, odnosi se uglavnom na komadnu ipakovanu robu, dakle na generalni teret. U kapacitet za balenije uračunat prostor koji komadni i pakovani tereti nemogu zauzeti, npr. prostor između zaštitnih trenica (priboja)na bočnim stijenama skladišta i prostor između sponja.• Prilikom proračunavanja kapaciteta za žito i kapaciteta zabale nekog brodskog skladišta odbija se prostor kojizauzimaju upore, sponje, zaštitne trenice, cjevovodi i drugeslične konstrukcije. Ako je prostor za teret razdijeljen uposebne odjele (ćelije), kapacitet se svakog odjela računaposebno.
Glavne mjere broda - Kapacitet
• Prostor po toni nosivosti je omjer ukupnog kapaciteta za balenekog broda i njegove ukupne nosivosti. To je zapravo onaj prostorkoji mora zauzimati jedna tona tereta da bi se istodobno potpunoiskoristila nosivost i kapacitet broda. Tada bi kapacitet za teret biopotpuno iskorišten i brod bi uronio do oznake nadvođa.U pomorskoj se praksi za takav slučaj kaže da je brod nakrcan»full and down«.U praksi se, međutim, to rijetko događa. Kad je brod nakrcannekim teškim i kompaktnim teretom, npr. rudačom ili žitaricama,on će redovito iskoristiti nosivost, ali ne i kapacitet.Kod generalnog je tereta obratno: brod redovito iskoristi kapacitet,ali ne i nosivost. To je osobito karakteristično za suvremenigeneralni teret, koji je tako pakovan da zauzima relativno mnogoprostora. Samo vrlo rijetko, ako se prikladno kombinira lagani iteški teret, brod može potpuno iskoristiti nosivost i kapacitet
Glavne mjere broda - Kapacitet
• Kapacitetni plan broda je nacrt broda (uzdužni ipoprečni presjek) na kojem su označeni prostoriza teret, spremišta brodskih zaliha i brodskitankovi, a u posebnim tablicama dat je njihovkapacitet i često položaj težišta. Uz plan se običnoucrtava i tablica nosivosti. Na nacrtu je označenokoji se tankovi protežu preko cijele širine broda, akoji su nepropusnom pregradom pregrađeni ulijevi i desni tank. Kod pregrađenih tankova utablici je dat posebno kapacitet za desni, aposebno za lijevi tank.
Glavne mjere broda - Kapacitet
• Kapacitet tankova. U brodske tankove može se smjestititekuće gorivo, ulje za podmazivanje, razna biljna ulja, pitkavoda, kotlovna voda i morska voda kao vodeni balast.• Tankovi se nikada ne pune do vrha jer treba da ostaneslobodnog prostora za širenje tekućine kad joj se temp.poveća. Prazan prostor koji se ostavlja iznosi 2 do 5%volumena tanka.• Brodskih tankova uvijek ima veći broj da bi im se takopojedinačni kapacitet smanjio i na taj način donekle otklonioštetan utjecaj slobodnih površina tekućina na stabilitet broda.• Svaki brodski tank ima:- otvor za punjenje- odušnu cijev - cijev za sondu
Glavne mjere broda - Kapacitet
• Kod tekućina koje na dnu tanka ne ostavljajutalog mjeri se visina tekućine u tanku od dnatanka do gornjeg ruba tekućine, a kod tekućinakoje ostavljaju talog (npr. loživo ulje) mjeri sevisina praznog prostora ili tzv. Ullage, odpovršine tekućine u tanku do vrha tanka.. Svi subrodski tankovi kalibrirani, pa se na temeljuvisine tekućine ili visine praznog prostora spomoću posebnih tablica određuje količinatekućine u tanku.
Glavne mjere broda - Kapacitet• Faktor slaganja tereta i izgubljeni prostorZa sastavljanje plana tereta potrebno je poznavati još i faktor slaganjatereta, (engl. stowage factor).• Faktor slaganja jest broj koji pokazuje koliko prostora zauzima jednatona dobro složenog tereta, izraženo u kubičnim metrima ili kubičnimstopama.• Pri određivanju faktora slaganja tereta uzima se u obzir i tzv.izgubljeni proctor (Broken Stowage). Izgubljeni prostor uzrokujuomoti (ambalaža) i zaštitni materijal upotrijebljen prilikom slaganjatereta na brodu, zatim krivine i stršeći dijelovi brodskog skladišta(rebra, sponje, uporoe i dr.), pa se nijedan teret ne može idealnosložiti.• Ako se faktor slaganja pomnoži količinom tereta u tonama, dobije sevolumen prostora (u kubičnim metrima ili kubičnim stopama) koji ćeteret zauzeti u brodu. Nakon toga se na temelju kapacitetnog planaplanira smještaj tereta u pojedina skladišta i druge teretne prostore nabrodu.
Glavne mjere broda - Kapacitet
Ako se faktor slaganja pomnoži količinom tereta u tonama,dobije se volumen prostora (u kubičnim metrima ilikubičnim stopama) koji će teret zauzeti u brodu. Nakontoga se na temelju kapacitetnog plana planira smještajtereta u pojedina skladišta i druge teretne prostore na brodu.
• Ct = p*f (m3)• Ct - prostor koji zauzima teret• p - težina tereta• f - faktor slaganja tereta
Glavne mjere broda - Kapacitet
• Faktor kapaciteta i proračun težina za uzdužni raspored
teretaPri krcanju tereta mora se posebna pozornost obratiti nauzdužni raspored tereta kako bi brod po završetku ukrcajatereta plivao na ravnoj kobilici ili imao trim kakav mu jepotreban• Faktor kapaciteta fc jest broj koji se dobije kada se kapacitetza bale ili kapacitet za žito svakoga pojedinog brodskogskladišta ili teretnog odsjeka broda (skladište zajedno smeđupalubnim prostorom iznad njega) podijeli ukupnimkapacitetom za bale odnosno za žito, prema tome da li brodkrca opći ili rasuti teret. Kad se korisna nosivost brodapomnoži faktorom kapaciteta skladišta, odnosno teretnogodsjeka, dobije se masa tereta koja otpada na to skladište iliteretni odsjek.
Zagaznice
• Metrički sustav označavanja gaza
U SI sustavu jedinica (metričkom)
obično se gaz označava arapskim
brojkama. Brojke su visoke 1decimetar, a isto toliki je i
razmakizmeđu njih. Donji rub brojkeoznačava onaj gaz koji ta
brojkapokazuje.
Zagaznice
• Engleski način označavanja gaza
U engleskom sustavu jedinica gaz se označava u stopama.
Stope se bilježerimskim ili arapskim brojkama.Svaka brojka visoka je ½
stope, atoliki je i razmak između njih• 1 stopa (foot) (1’) = 12
palaca (inch)• 1 stopa = 0,3048 m = 30,5
cm• 1 palac (inch)
(1’’)=0,0254m=2,5 cm
ZagazniceZagaznice
Nadvođe
• NADVOĐENadvođe u širem smislu je razmak izmeđupalube i razine mora. Visina nadvođa zapojedine veličine i vrste brodova određuje setemeljem odredbi Međunarodne konvencije o teretnim vodenim linijama – London 1966.
Nadvođe
• • Smještaj oznake nadvođa• Temeljem pravila nadvođe se mjeri na polovici• duljine broda Mjeri se od crte u kojoj produženje• gornje površine oplate palube siječe vanjsku• površinu oplate broda. Ova je crta označena• gornjim rubom linije, koja se zove “oznaka• palube” (deck line). Oznaka je dugačka 300mm• i široka 25mm
Oznaka nadvođaOznaka nadvođa
Nadvođe
• • Dopušteno nadvođe• Udaljenost gornjeg ruba te linije od gornjeg
ruba• oznake palube je najmanje dopušteno nadvođe
za• dotični brod kada poduzima putovana po• otvorenom moru u ljetno doba. Zbog toga se ta• crta povučena kroz središte kruga naziva ljetna• oznaka (Summer mark).
Nadvođe
• • Ljetna oznaka (Summer Mark - S)• Od gornjeg ruba ljtne oznake mjere se sva ostala nadvođa.• Slova urezana iznad krajeva ljetne oznake, inicijali su• zavoda koji je po ovlaštenju vlade odredio nadvođe za• dotični brod. To je u pravilu kod kojeg je brod klasificiran• (npr. LR-Lloyd Register)• • Nadvođe za putovanje po tropskim vodama
(Tropical –T)• Nalazi se iznad ljetne oznake. nadvođa i ima dimenzije• 250mm dugačka i 25mm široka• Udaljenost između S i T je također 1/48 gaza na ljtnoj• oznaci nadvođa.
Nadvođe
• • Oznaka nadvođa uslatkoj vodi ( Fresh –F )• Kada brod prijeđe iz slane u slatku vodu mora više uroniti• radi toga jer je slatka voda rjeđa. Ovo uronuće računa se• kao (razlika gaza) = ( deplasman ) / ( 40 x TPC ) .Oznaka se• smješta po krmi od vertikalne linije• • T oznaka nadvođa u tropskim predjelima u slatkoj
vodi• (Tropical Fresh TF)• Nalazi se iznad tropske oznake nadvođa. Računa se prema• istoj formuli kao i tropsko nadvođe samo se uzima• deplasman na tropskoj oznaci nadvođa. Smještena po krmi• od vertikalne linije.
Recommended